Svijet
Što bi se dogodilo kada bi nestao Mjesec?
Svaki dan osjećamo utjecaj Mjeseca, ali jeste li se ikad zapitali što bi bilo da ga nema
Udaljen oko 384.400 km od Zemlje, Mjesec je nama najbliže nebesko tijelo i prirodni satelit bez kojeg ne bismo mogli zamisliti naše nebo, ali i još puno toga.
Mjesec je nastao prije oko 4.5 milijardi godina, kada su se u svemiru sudarile komete. Utjecaj ovog satelita svakodnevno osjećamo, ali – jeste li se ikad zapitali što bi se dogodilo kada bi Mjesec nestao?
Kada bi Mjesec nestao, puno bi važniji bio način na koji bi nestao. Ukoliko bi ga uništila Zvijezda Smrti, a njegovi djelovi u klasteru lebdjeli u istoj orbiti, vjerojatno bi njegov utjecaj na Zemlju ostao isti. Svakako ne bismo mogli uživati u prizorima punog Mjeseca, već bi umjesto njega još jače na nebu sjali oblaci prepuni rasprsnutih djelića.
Ti djelići Mjeseca bi reflektirali solarnu svjetlost što se vjerojatno mnogim astronomima ne bi svidjelo, jer bi dalo potpuno novi izgled tamnom nebu, piše Discovery News.
Međutim, ukoliko bi se Mjesec u potpunosti uklonio, to bi itekako utjecalo na gravitaciju i zauvijek poremetilo proces plime i oseke.
To ne znači da bi plima nestala već da bi se voda sada kretala, odnosno pratila Sunce, što bi dovelo do svakodnevnih visokih plima na cijeloj planeti.
Osim toga, potresi bi bili uobičajena pojava kao i vulkanske erupcije. Dugoročno gledano, najgore što bi moglo dogoditi je promjena putanje Zemljine osi.
Obzirom da Mjesec djeluje kao neka vrsta amortizera omogućavajući Zemlji da se neometano kreće, bez Mjeseca Zemlja bi se kretala poput Marsa. To bi prouzrokovalo ekstremne klimatske promjene, pa na našoj planeti gotovo da ne bi bilo uvjeta za život kakav sada poznajemo.
Dakle, bez Mjeseca, sadašnji nagib i putanja kojom Zemlja kruži bi od 22 do 25 stupnja prešla na 0 do 85 stupnjeva, što bi značilo da više ne bismo imali godišnja doba. Ako bi se to i dogodilo, trenutne klimatske promjene koje se događaju uslijed globalnog zatopljenja bile bi minorne u usporedbi s klimom koja bi vladala Zemljom. Srećom, promjene se ne bi dogodile odmah, već bi to bio proces koji bi trajao milijun godina.
Svijet
Otkriven asteroid koji će udariti u Zemljinu atmosferu: “Objekt je bezopasan, ali ljudi će moći vidjeti spektakularnu vatrenu kuglu!”
![](https://www.znet.hr/wp-content/uploads/2024/09/1725452846-ai-generatedmeteor-8392920_1280-900x515-1.png)
Europska svemirska agencija (ESA) objavila je na društvenim mrežama kako bi stanovnici Filipina sat vremena iza ponoći mogli svjedočiti spektakularnoj vatrenoj kugli na nebu.
Asteroid promjera jednog metra udarit će u Zemljinu atmosferu iza ponoći po lokalnom filipinskom vremenu, izvijestila je Europska svemirska agencija (ESA) u objavi na platformi X. To bi se točno trebalo dogoditi u četvrtak u 19:08 sati ujutro po hrvatskom vremenu, prenosi Dnevnik.hr.
“Asteroid promjera otprilike jednog metra udarit će Zemljinu atmosferu iznad Filipina blizu otoka Luzon u 17:08 sati (UTC) danas, 4. rujna. Objekt je bezopasan, ali ljudi u tom području moći će vidjeti spektakularnu vatrenu kuglu!”, objavili su iz ESA-e.
Navedeni asteroid otkriven je tek jutros od strane opservatorija Catalina Sky Survey u Arizoni, koji je specijaliziran za otkrivanje kometa i asteroida.
Zanimljivo jest i to da je riječ o tek devetom asteroidu koje je čovječanstvo dosad uspjelo otkriti prije njegovog udara u Zemljinu atmosferu.
Svijet
Najgori europski gradovi za život u 2023.: Na listi čak šest iz susjedstva
![](https://www.znet.hr/wp-content/uploads/2024/09/francesco-baerhard-bb3Ma2sA61o-unsplash-1024x680-1.jpg)
Prelijepi priobalni grad poznat kao vrhunsko mjesto za odmor iznenađujuće je zaslužio titulu europskog grada koji je najmanje pogodan za život, prema nedavnom istraživanju.
Stanovanje, zelene površine, zdravstvo…
Studija Europske komisije anketirala je stanovnike diljem Europe, ocjenjujući gradove na temelju ključnih faktora kao što su stanovanje, zelene površine i zdravstvena zaštita.
Dok većina Europljana izražava veliko zadovoljstvo svojim životom, neke vrlo popularne turističke destinacije su dom za neke od najmanje zadovoljnih stanovnika kontinenta.
U nastavku pogledajte koji su najveći gradovi za život u Europi i što su stanovnici naveli kao razlog za nezadovoljstvo:
10. Podgorica, Crna Gora
Podgorica, glavni grad Crne Gore, nalazi se na 10. mjestu najvećeg zadovoljstva stanovnika u Europi. Unatoč atraktivnoj obali zemlje koja privlači brojne turiste, njen glavni grad ne uživa isti nivo zanimanja. Manje od polovine Podgoričana smatra da je grad dobrodošao za LGBT osobe, a 22 podsto njih je izjavilo da se osjeća usamljeno.
10. Miškolc, Mađarska
Miškolc, industrijsko čvorište u sjeveroistočnoj Mađarskoj i četvrti po veličini grad u zemlji, bori se sa zadovoljstvom stanovnika. Manje od polovine njegovih stanovnika osjeća se sigurno noću na ulicama, a manje od 25 posto vjeruje da je u gradu lako naći dobar posao. Pored toga, lokalni zdravstveni sustav nije ispunio očekivanja mnogih stanovnika.
8. Skoplje, Sjeverna Makedonija
Skoplje, glavni grad Sjeverne Makedonije, među europskim je gradovima s najnižim stupnjem zadovoljstva stanovnika. Samo 13 posto njegovih stanovnika smatra da se njihov kvalitet života poboljšao u posljednjih pet godina. Pored toga, manje od 40 posto ljudi je izjavilo da osjećaju da mogu vjerovati drugima u svom gradu.
7. Rim, Italija
Iako je Rim vodeća turistička destinacija u Europi, on je loše rangiran u smislu zadovoljstva stanovnika. Samo tri posto onih koji žive u talijanskoj prijestolnici vjeruju da se njihova kvaliteta života poboljšala u posljednjih pet godina. Također, manje od polovine stanovnika grada smatra da je Rim pogodno mjesto za život starijih osoba.
6. Beograd, Srbija
Beograd, glavni grad Srbije, je među gradovima u Europi s najnižim nivoom zadovoljstva stanovnika. Samo 38 posto njegovih stanovnika smatra da može vjerovati svojim sugrađanima. Dok je oko 60 odsto njih zadovoljno svojim zaposlenjem. Manje od polovine gradske populacije je zadovoljno sustavom javnog prijevoza.
5. Napulj, Italija
Napulj, drugi talijanski grad na listi niskog zadovoljstva životom, bori se unatoč popularnosti među turistima. Samo 66 posto njegovih stanovnika izjavilo je da su sretni što žive u gradu. Uz to, samo 58 posto vjeruje da je Napulj pogodno mjesto za mlade obitelji, a manje od polovine stanovništva osjeća se sigurno dok šeta noću.
4. Tirana, Albanija
Tirana, glavni grad Albanije, svrstava se u jedan od najnepovoljnijih gradova u Europi za život, sa samo 66 odsto stanovnika koji su izjavili da su zadovoljni svojim životnim uvjetima. Manje od 30 posto ljudi vjeruje da je Tirana mjesto dobrodošlice za LGBTQ osobe, a manje od 40 posto misli da grad nudi adekvatnu zelenu površinu.
3. Istanbul, Turska
U Istanbulu se manje od 40 posto stanovnika grad smatra pogodnim mjestom za starije osobe, a manje od polovine osjeća se sigurno kada padne mrak. Poverenje među stanovnicima je također nisko, sa samo 27 posto koji vjeruju da se mogu osloniti na druge u gradu.
Pored toga, samo 10 posto ljudi smatra da je lako osigurati dobar i pristupačan smještaj.
2. Atena, Grčka
Unatoč tome što je najbolja turistička destinacija, Atena je loše rangirana u pogledu zadovoljstva stanovnika. Samo nešto više od 20 posto njenih stanovnika lako pronalazi dobar posao u grčkoj prijestolnici. Manje od 40 posto je zadovoljno javnim prostorima u gradu, a postoji široko rasprostranjeno nezadovoljstvo razinom zagađenja.
1. Palermo, Italija
Palermo, glavni grad Sicilije, ima priznanje da ima najmanje zadovoljnih stanovnika u Europi. Samo 62 posto njegovih stanovnika izjavilo je da je zadovoljno životom u gradu, a samo četiri posto vjeruje da će tamo naći dobar posao.
Stanovnici također smatraju da je Palermo preterano bučan, sa samo šest posto koji ga ocjenjuju čistim. Unatoč ovim problemima, primorski grad ostaje vrlo tražena destinacija za odmor.
Svijet
Objavljena velika prognoza za zimu: Evo kada možemo očekivati prve pahulje
![](https://www.znet.hr/wp-content/uploads/2024/09/1725391521-heather-7602417_1920-900x600-1.jpg)
Severe Weather Europe (SWE) objavio je dugoročnu prognozu za nadolazeću zimu u kojoj se navodi kada možemo očekivati prve pahulje.
Prema predviđanjima, uvjeti La Niñe trajat će tijekom jeseni i zime. Slabljenje La Niñe očekuje se početkom sljedeće godine, s pomakom u neutralnu fazu, navodi SWE, pojašnjavajući dalje utjecaj koji La Niña ima.
La Niña mijenja vrijeme na globalnoj razini, ali osim izravnog utjecaja na Sjevernu Ameriku, i određena mjesta u Europi imaju mnogo drugih čimbenika koji se moraju odigrati prije nego se proširi utjecaj La Niñe.
Kakva se zima očekuje u Europi?
Što se tiče Europe, pozivajući se na podatke sustava sezonskog predviđanja ECMWF-a, prosječna prognoza pokazuje ispodprosječnu količinu snijega. Međutim, zbog utjecaja lokalnog sustava niskog tlaka nad sjeverom, više snježnih oborina od normale predviđa se nad Skandinavijom.
Prognoza za studeni također pokazuje uglavnom ispodprosječnu količinu snijega diljem Europe. Određeni potencijal za više snježnih padalina vidi se iznad Alpa i sjevernog Balkana.
Prognoza snježnih padalina za prosinac pokazuje manje snježnih oborina nego što je uobičajeno u većem dijelu kontinenta. Područje s više snježnih padalina je iznad Alpa i ponovno nad sjevernom Skandinavijom.
Prognoza za siječanj pokazuje smanjeni potencijal snježnih oborina u većem dijelu kontinenta. No, predviđa se da će više snježnih oborina stići do jugoistočnih dijelova, vjerojatno zbog anomalije visokog tlaka na sjeverozapadu.
Slično pokazuje i drugi sustav za predviđanje
Kako pokazuju podaci sustava UKMO-a, gledajući sezonski prosjek za Europu, ponovno se očekuje malo snježnih oborina, a predviđa se da će veći dio kontinenta imati manje snježnih oborina nego što je uobičajeno, osim u nekim sjevernim dijelovima.
Prognoza za studeni pokazuje ispodprosječan potencijal snijega u većem dijelu Europe. Opet se predviđa više snježnih oborina nad sjevernim krajevima, baš kao i u prognozi ECMWF-a.
![zima, snijeg, pahulje](https://n1info.hr/wp-content/uploads/2024/09/03/1725391526-soap-bubble-1958841_1920-1024x683.jpg)
Prognoza snježnih oborina u prosincu ne pokazuje veće poboljšanje osim za uobičajene više nadmorske visine sjevernih dijelova i područje na južnim Alpama i iznad jugoistoka.
Veće promjene na kontinentu ne očekuju se ni u siječnju. Kako prognoza pokazuje, potencijal snježnih oborina se povećava od sjeveroistoka, a ponegdje i iznad središnjih predjela.
Općenito, oba se modela slažu oko slabe snježne sezone nad Europom, osim za sjeverna područja i neke središnje dijelove oko Alpa.
-
ZADAR / ŽUPANIJA5 dana prije
7-DNEVNA PROGNOZA / Kraj vrućinama! Evo kad očekivati kišu i niže temperature…
-
ZADAR / ŽUPANIJA5 dana prije
PUKNUĆE MAGISTRALNOG CJEVOVODA! / Obrovac, Kruševo, Karin, Pridraga i Novigrad u problemu s vodom. Normalizacija u toku dana!
-
magazin4 dana prije
ZADAR-NOVIGRAD-POLAČA-SUKOŠAN / 7. rujna 23. izdanje Oldtimer auto rallyja “100 kilometara Zadra”
-
magazin5 dana prije
Horoskop za 3. rujna 2024.