magazin
Astrofizičar za N1: “Vanzemaljaca moguće da ima, ali mogli bi nas razočarati”
![](https://www.znet.hr/wp-content/uploads/2023/05/1683923789-Screenshot-171-900x423-1.png)
Postoji li inteligentan život u svemiru? Koja su najnovija otkrića teleskopa James Webb? Na ta pitanja u emisiji Tajne svemira odgovore je dao profesor astročestične fizike Dario Hrupec, autor nove knjige “Razumljivi svijet: Od kuhinje do crne rupe”.
“Egzoplaneti su po definciji planeti koji su u orbitama oko neke druge zvijezde, a ne oko našeg Sunca. Do devedesetih godina 20.stoljeća oni su bili samo hipoteza, no nismo imali potvrde. Tek smo ih u posljednjih trideset godina počeli otkrivati i do danas ih je poznato oko 5 i pol tisuća. Neki su različiti od Zemlje, a neki su po svojim karakteristikama baš kao Zemlja (masa, udaljenost od matične zvijezde). Ne znamo puno detalja, predaleko su, no teleskop James Webb otvara novo poglavlje. Taj teleskop opaža svemir u infracrvenom području, pa cilja na nešto što mi zovemo hladnim svemirom, nešto što nije vruće poput zvijezda. Ono na egzoplanetima može prikupljati podatke o njihovim atmosferama. Možemo saznati kojih elemanta i kojih spojeva tamo u atmosferama ima. Neki od tih spojeva dobar su indikator mogućeg života na egzoplanetama”, rekao je Dario Hrupec.
Tvrdi da ako u atmosferi ima vode, onda biti to mogao biti indikator života.
“Jedan od prethodnika teleskopa James Webb uspio je otkriti da vjerojatno većina vode u našim oceanima ima porijeklo u kometi, da su oni donijeli vodu u ranim fazama nastanka planete. Možda je tako u ovom slučaju, a ako je voda vezana uz planet to bi mogao biti indikator da tamo ima života”, objasnio je.
Dodao je i da je metan jednako dobar indikator prisutnosti života.
“Ako James Webb pokaže takve indikatore to bi mogla biti prva potvrda mogućnosti života. To bi se moglo dogoditi vrlo brzo”, poručio je Hrupec.
“Šira javnost, pa i znanstvenici imaju očekivanja da život postoji negdje drugdje, baš kao i što su imali i za egzoplanete u koje smo vjerovali, ali nismo imali dokaza. Drugo pitanje je kakav bi taj život mogao biti, nešto poput biljaka ili je to nešto što je razvilo znanost i tehnologiju i s čime možemo komunicirat. Moguće da života ima, ali da se razočaramo jer nećemo moći ostvariti komunikaciju”, dodao je.
“Moguće je da James Webb nađe prve inidikacije života, pa da tako postane prvi teleskop koji je to učinio”, zaključio je Dario Hrupec.
Objasnio je i što možemo očekivati od misije Juice Jupiter. Naime, Europska svemirska agencija šalje letjelicu da bi istražila tri Jupiterova ledena mjeseca – Ganimed, Europu i Kalisto.
“Jupiterovi mjeseci po veličini su usporedivi sa Zemljom. Oni su mjesto u Sunčevom sustavu gdje bi moglo biti uvjeta za razvoj života. S teleskopima možemo gledat Jupiter, ali ne do tih detalja kao što će to biti učinjeno s ovom letjelicom. Premda se letjelica neće spuštati, ona ako dođe u orbitu oko satelita može prikupiti puno više podataka o njegovoj građi”, objasnio je Hrupec.
magazin
KINO ZONA / U nedjelju “Moj prijatelj robot” i priča o odrastanju, odnosima i prvim ljubavima – “Sunce mamino”!
![](https://www.znet.hr/wp-content/uploads/2024/09/Moj-prijatelj.png)
Vremenske neprilike su nas u četvrtak spriječile u dvostrukom programu namijenjenom mlađim gledateljima i svima koji se tako osjećaju, ali nema očajavanja jer vas nova prilika očekuje u nedjelju 8. rujna. Za naše najmlađe gledatelje, njihove roditelje, ali i sve ostale ljubitelje fantastične animacije pripremili smo za nagradu Oskar nominirani žanrovski biser, ”Moj prijatelj robot”, a nakon njega i divnu priču o odrastanju, odnosima i prvim ljubavima, ”Sunce mamino”!
U animiranom filmu ”Moj prijatelj robot” Pas živi sam u stanu na Manhattanu i jako je usamljen, zbog čega jednog dana odlučuje sebi napraviti prijatelja – robota. Dvojac odmah postaje nerazdvojan, a prijateljstvo im cvjeta dok zajedno provode dane zabavljajući se po ulicama i parkovima u ritmu New Yorka 80-tih. Jedne ljetne noći, međutim, dolazi do neočekivane situacije zbog koje je Pas prisiljen napustiti Robota…
Nakon što se iskazao na filmskom polju uvijek zahtjevne komedije, španjolski redatelj Pablo Berger odlučio se na jedan pravi karijerni zaokret, adaptaciju dobro prihvaćenog stripa Sare Varon,”Robot Dreams”. Na prvi pogled to je tek nedužna i jednostavna priča o prijateljstvu psa i robota, no ispod površine se skriva i ona o samoći, odnosima, svršecima, ali i novim počecima. Premda su protagonisti filma primarno životinje, u njima se nalazi toliko topline i životnosti, da niti najstariji gledatelji neće moći lako suspregnuti suze. Duhovit, emotivan i napose nadahnjujući, ”Moj prijatelj robot” je film koji odgaja i preodgaja sve naraštaje, a njegovu snagu su prepoznali i mnogi članovi žirija uključujući i one svima znanog Oskara koji su mu posve zasluženo dodijelili nominaciju za najbolji animirani film.
Potpuno lišen dijaloga, Bergerov film je savršeno kinematografsko iskustvo za djecu svih uzrasta, ali i one starije. Kako bi naše najmlađe gledatelje dodatno obradovali, na ulazu će ih dočekati i sokić za osvježenje!
U komičnoj drami ”Sunce mamino” šesnaestogodišnji Relja iza leđa svoje majke koja zbog neriješene obiteljske svađe ne želi pokopati vlastitu majku, odlučuje sam organizirati pogreb kako bi zaveo djevojku u koju je zaljubljen. Varajući sve oko sebe, a najviše svoju majku s kojom je u konstantnom sukobu potenciranom generacijskim nerazumijevanjem, shvaća da je jedina osoba koju je na kraju prevario – on sam…
Treći dugometražni igrani film srpskog redatelja, scenariste i producenta Koste Đorđevića na prvi pogled je klasična tinejdžerska priča prožeta temama odrastanja, ljubavi i kompliciranim odnosima, no u stvari je namijenjena svim generacijama. Od nedostatka generacijske komunikacije i prijateljstva pa sve do suočavanja sa smrću voljenih, ”Sunce mamino” je životna priča s kojom će se mnogi moći lako povezati, a u tome su zaslužni i fantastični glumci predvođeni talentiranim i već dobro afirmiranim Pavlom Čemerikićem koji apsolutno dominira ekranom u ulozi Relje. Uz režiju, scenarij i glumu valja svakako istaknuti i glazbu Filipa Mitrovića te pjesmu ‘Ti i ja’ dobro nam znane grupe Nipplepeople.
Filmove ”Moj prijatelj robot” i ”Sunce mamino” gledamo u nedjelju 08. rujna s početkom od 19.30h, odnosno 21.15h, a ulaznice po cijeni od 5 eura mogu se kupiti na samoj lokaciji prikazivanja najranije sat vremena prije svake projekcije te putem online kupovine na stranici CoreEvent.
*U slučaju kiše ili lošeg vremena projekcije se odgađaju.
*Ulaznice se mogu rezervirati porukom u inbox profila Kino Zone na Facebooku i Instagramu, e-mailom na: info@kino-zona.com te SMS i WhatsApp porukom na 099/7208342.
*Program Kino Zone sufinanciran je sredstvima Grada Zadra, Zadarske županije, Turističke zajednice grada Zadra, Zaklade kultura Nova i Hrvatskog audiovizualnog centra, a odvija se u partnerstvu s Turističkom zajednicom grada Zadra.
magazin
Znanstvenici otkrili da se nešto radikalno dogodi s mozgom kad napunite 40 godina
![](https://www.znet.hr/wp-content/uploads/2024/09/1725613960-pexels-shvetsa-4226219-900x600-1.jpg)
U petom desetljeću života, naš mozak počinje prolaziti kroz radikalno “preoblikovanje” koje dovodi do toga da različite mreže postaju integriranije tijekom desetljeća koja slijede. Promjene u umreženosti vjerojatno su rezultat toga što se mozak reorganizira kako bi funkcionirao što je moguće bolje.
U sustavnom pregledu objavljenom u časopisu Psychophysiology, istraživači sa Sveučilišta Monash u Australiji pregledali su znanstvenu literaturu s namjerom da opišu kako se umreženost ljudskog mozga mijenja tijekom života, prenosi Nova.rs.
Prikupljeni dokazi ukazuju na to da u petom desetljeću života (nakon navršenih 40 godina), mozak počinje prolaziti kroz radikalno “preoblikovanje” kojim različite mreže postaju integriranije i povezanije u nadolazećim desetljećima.
Od početka 21. stoljeća, neurolozi sve više promatraju mozak kao složenu mrežu koja se sastoji od jedinica podijeljenih na regije, podregije i pojedinačne neurone.
Te jedinice su povezane strukturno, funkcionalno ili na oba načina. S naprednijim tehnikama skeniranja, neurolozi mogu promatrati dijelove mozga ispitanika koji “svijetle” kao odgovor na podražaj ili u stanju mirovanja, pružajući površni uvid u to kako je naš mozak usklađen.
Tim sa Sveučilišta Monash pregledao je 144 studije koje su koristile ove tehnike snimanja mozga na desecima tisuća ispitanika.
Iz ove analize istraživači su izvukli opći trend kako se umreženost mozga mijenja tijekom života.
U ranijim godinama, tinejdžerskim i mladim odraslim godinama, čini se da mozak ima brojne, podijeljene mreže s visokim stupnjem unutarnje povezanosti, što odražava sposobnost specijalizirane obrade.
To ima smisla, jer ovo je razdoblje kada učimo baviti se sportom, govoriti jezike i razvijati talente.
Međutim, oko četrdesete godine to se počinje mijenjati.
Umjesto toga, mozak postaje manje povezan unutar tih odvojenih mreža i više globalno povezan.
Kada stignemo do osamdesetih godina, mozak ima tendenciju biti manje regionalno specijaliziran i umjesto toga široko povezan i integriran.
No, nisu sve vijesti loše za mozak koji stari.
“Starost manje utječe na zadatke koji se oslanjaju na pretežno automatske ili dobro uvježbane procese, ili se čak mogu malo poboljšati tijekom životnog vijeka, kao što su vokabular i opće znanje”, napisali su autori.
Ali kako starimo, naša tijela imaju tendenciju usporavati, a mozak postaje manje učinkovit. Dakle, ne samo da mozak dobiva manje glukoze, već ni gorivo ne koristi učinkovito.
Promjene u umreženosti vjerojatno su rezultat toga što se mozak reorganizirao kako bi funkcionirao što je bolje moguće s opadajućim resursima i starenjem resursa koje ima.
“Tijekom ranih godina života dolazi do brze organizacije funkcionalnih moždanih mreža. Daljnje usavršavanje funkcionalnih mreža odvija se do otprilike trećeg i četvrtog desetljeća života. Višestruka interakcija potencijalno štetnih i kompenzatornih promjena može uslijediti sa starenjem”, zaključili su istraživači.
magazin
FOTOGALERIJA / Zadar Street Food Festival: Prva ljetna verzija jučer otvorena na Puntamici!
![](https://www.znet.hr/wp-content/uploads/2024/09/IMG_9516-scaled.jpg)
Prvo ljetno izdanje Zadar Street Food Festivala, događaja koji je privukao brojne Zadrane, turiste, ljubitelje dobre hrane i glazbe otvoren je jučer na Puntamici.
Na toj prepoznatljivoj lokaciji uz more, započeo je festival koji ove godine donosi još bogatiji izbor street food specijaliteta i raznovrstan glazbeni program.
S prvim danom festivala, Puntamika je oživjela mirisima kreativnih jela koje su pripremili naši talentiraniugostitelji. Posjetitelji su mogli uživati u inovativnim interpretacijama street food klasika – od sočnih burgera, zanimljivih ribljih jela pa do veganskih specijaliteta i slatkih delicija. Ove godine, uz već poznate favorite, festival je otvorio vrata i novim imenima koja donose svježu energiju i autentične okuse.
Otvorenje je obilježeno i sjajnim Saturnus Partyjem koji je posjetitelje nostalgično vratio u dane kada je legendarni klub Saturnus bio središte zadarskog noćnog života. Glazba, tako da su osmijesi i ples obilježili prvi dan festivala.
Za sve koji nisu stigli na otvorenje – prilika za uživanje tek dolazi:
Zadar Street Food Festival danas i sutra svoja vrata otvara već u 12 sati kako bi čim prije mogli uživati u vrhunskim jelima i odličnoj atmosferi uz more. Nakon kupanja – trk na kućice!
Navečer nam se pridružite na koncertu grupe Silente od 20 sati.
Ulaz je, bas kao i na sve koncerte, BESPLATAN.
-
ZADAR / ŽUPANIJA5 dana prije
7-DNEVNA PROGNOZA / Kraj vrućinama! Evo kad očekivati kišu i niže temperature…
-
ZADAR / ŽUPANIJA5 dana prije
PUKNUĆE MAGISTRALNOG CJEVOVODA! / Obrovac, Kruševo, Karin, Pridraga i Novigrad u problemu s vodom. Normalizacija u toku dana!
-
magazin4 dana prije
ZADAR-NOVIGRAD-POLAČA-SUKOŠAN / 7. rujna 23. izdanje Oldtimer auto rallyja “100 kilometara Zadra”
-
magazin5 dana prije
Horoskop za 3. rujna 2024.